Železničář / Zpravodajství / V terminálu na kraji Brna naložíme papír i elektroniku
V terminálu na kraji Brna naložíme papír i elektroniku
24.1.2013 – autor: MARTIN HARÁK
V těsné blízkosti dálnice D1 a D2 a obřího nákupního centra leží na jižním okraji Brna překladový terminál. Právě sem směřují přímé nákladní vlaky z německého Rostocku a současně speciálně upravené kamiony pro kombinovanou dopravu z jižní a východní Evropy. Toto místo proto hraje důležitou úlohu pro činnost společnosti ČD Cargo, která je také většinovým vlastníkem terminálu.
![V terminálu na kraji Brna naložíme papír i elektroniku](/assets/zeleznicar/zpravodajstvi/dscf712.jpg)
Zaměstnanci brněnského překladiště odbaví v Horních Heršpicích měsíčně až 350 kontejnerů. Současně naloží či vyloží kolem tisíce silničních návěsů na speciální železniční vozy. Překladiště funguje jako akciová společnost, která má oficiální název Terminal Brno a vznikla v roce 2011. Samotný areál byl ale postaven již na začátku sedmdesátých let. „Od roku 2004 byl na celých pět let zakonzervován a jeho nová kapitola se začala psát před dvěma lety. Výjimečnost terminálu spočívá nejen ve velmi výhodné poloze v sousedství mezinárodní dálnice, ale i nedalekého prvního železničního koridoru, se kterým jsme kolejově propojeni,“ vysvětluje vedoucí terminálu František Balga.
Oba vlastníci jsou zároveň jedinými zákazníky terminálu
Budovy a koleje v areálu překladiště původně vlastnila firma ČSKD Intrans a pozemky naopak České dráhy. V současnosti je majitelem společnost Terminál Brno, která z větší části patří dopravci
ČD Cargo a z menší Intransu. Oba vlastníci také překladiště vydatně používají: ČD Cargo pro přepravu silničních návěsů po železnici, ČSKD Intrans pro přepravu velkých kontejnerů. Je třeba zdůraznit, že areál není veřejným překladištěm a zakázky od dalších zákazníků tedy nepřijímá. Oba vlastníci ho ale využívají ve vrchovaté míře.
A jak se vlastně zboží do heršpického překladiště dostává? Odpověď je vcelku jednoduchá. Podle šéfa terminálu Balgy dorazí kontejnery vlakem z pražského kontejnerového překladiště na Žižkově každý všední den a v sobotu v osm hodin ráno. Ihned jsou pak rozváženy speciálně upravenými nákladními tahači po Jihomoravském kraji, ale také na Slovensko a do Dolních Rakous. „Naopak silniční návěsy jedou na ucelených vlakových soupravách z německého přístavního města Rostock čtyřikrát týdně. Každý z těchto vlaků je řazen ze sedmnácti vozů, které pojmou dvojnásobný počet silničních návěsů. Tyto návěsy se z Brna rozjíždějí po silnicích nejen po jižní Moravě, ale také do již vzpomínaného Slovenska, ale i do Maďarska, Rumunska, Bulharska či Turecka. Některé kamiony jezdí dokonce až do Itálie. Jednací řečí je angličtina, kterou ovládají jak naši dispečeři, tak většina zahraničních řidičů kamionů,“ říká Balga.
Mezi Brnem a Rostockem pendlují dvě soupravy
Z důvodů možných výluk na železničních tratích jsou zavedeny na terminálu ve čtvrtek a pátek noční směny, jinak se slouží v denním provozu. Určitou zvláštností zůstává sobotní dopolední směna, která je podle Balgy nezbytná pro odbavení vlakové soupravy směřující do Německa. „Máme přesně stanovený grafikon, jak naše vlaky jezdí. Jde o kategorii mezinárodních nákladních expresů, které mají prioritu při průjezdu jak Českou republikou, tak Německem,“ říká Zdeněk Škvařil, ředitel brněnské provozní jednotky ČD Cargo.
Jelikož mezi Brnem a Rostockem pendlují pouze dvě železniční soupravy, nastává občas problém, když se koná nějaká výluka. Ta potom naruší jízdu vlaku třeba o hodinu či dvě a zpoždění se „nabaluje“. Vzhledem k tomu, že český i německý jízdní řád je poměrně striktní, nákladní vlaky pak pod vlivem dominového efektu jezdí zpožděné až do konce týdne. Eliminaci vlivu zpoždění pomáhají hlavně víkendy, kdy se v Německu nepracuje, takže soupravy se pak dostanou do svých běžných časů. „V přepravě silničních návěsů po železnici vidím obrovský ekologický přínos,“ vysvětluje ředitel Škvařil, který ještě dodává: „Z Horních Heršpic do Rostocku a zpět ujedou návěsy celkem 840 kilometrů po dráze a přitom nezatěžují silnice a dálnice, což znamená, že lidé nemusí dýchat škodlivé zplodiny z kamionů.“
ZÁKLADNÍ ÚDAJE O TERMINÁLU
• Překladiště vzniklo v roce 1973 na „zelené louce“.
• V letech 2004 až 2010 byl terminál mimo provoz, nově funguje od ledna 2011.
• V součtu zabere vykládka a následná nakládka všech vozů a návěsů z uceleného vlaku ze SRN celkem 8 hodin.
• Terminal Brno vykazuje kladný hospodářský výsledek.
• Plocha terminálu činí 40 tisíc metrů čtverečních, z toho polovinu zabírají zpevněné plochy určené pro manipulaci a odstavování kontejnerů a návěsů.
• Na terminálu jsou tři železniční koleje, každá o délce 350 metrů.
• V překladišti pracuje jen 10 zaměstnanců, kteří musí zvládnout všechny činnosti.
• Akciová společnost Terminal Brno je dceřinou společností ČD Cargo. Druhým majitelem je společnost ČSKD Intrans.
Fotogalerie
Další články této rubriky
Lanovka na Ještěd bude patřit Liberci
16.8.2024 - Lanová dráha na Ještěd, která je po tragické nehodě mimo provoz, bude patřit Liberci. Její nákup na konci června definitivně schválili zastupitelé města. Českým drahám za ni zaplatí 38,6 milionu korun. Od dopravce získá radnice… »
ČD nasadí v Pardubickém kraji dalších osm RegioPanterů
13.8.2024 - České dráhy nasadí v kraji dalších osm jednotek RegioPanter, které cestující už znají z tratě 031, kde zajišťují provoz mezi Pardubicemi, Hradcem Králové a Jaroměří. V návaznosti na tyto investice se s nimi Pardubický kraj… »
ComfortJet se vydal na zkušební jízdu do Německa
9.8.2024 - V rámci zkušebního provozu, schvalování a přípravy provozu moderních jednotek ComfortJet na mezistátních tratích se ve dnech 22. až 24. července uskutečnila zkušební jízda s vlakem číslo 003 do Německa. Jejím cílem bylo… »